## Izračunaj gustinu

##

Alatka Izračunaj gustinu kreira mapu gustine od tačkastih geoobjekata širenjem poznatih količina neke pojave (predstavljene kao atributi tačaka) kroz mapu. Rezultat je sloj oblasti klasifikovanih od najmanje do najviše gustih.

Za unos tačaka, svaka tačka treba da predstavlja lokaciju nekog događaja ili incidenta, a sloj sa rezultatima predstavlja broj incidenata po jediničnoj oblasti. Viša vrednost gustine na novoj lokaciji znači da blizu te lokacije ima više tačaka. U mnogim slučajevima, sloj sa rezultatima može da se protumači kao površina rizika za buduće događaje. Na primer, ako ulazne tačke predstavljaju lokacije udara groma, sloj sa rezultatima može da se protumači kao površina rizika za buduće udare groma.

Drugi slučajevi upotrebe ove alatke uključuju sledeće:

- Kreiranje mapa gustine kriminalnih dela što pomaže policijskim odeljenjima da dodele resurse u oblastima visoke stope kriminala.
- Izračunavanje gustina bolnica unutar okruga. Sloj sa rezultatima prikazaće oblasti sa visokom i niskom pristupačnošću bolnicama, a ove informacije mogu da se koriste za donošenje odluke gde treba izgraditi nove bolnice.
- Identifikovanje oblasti u kojima postoji veliki rizik od šumskih požara na osnovu arhivskih lokacija šumskih požara.
- Lociranje zajednica koje su predaleko od velikih autoputeva u svrhe planiranja gde bi trebalo izgraditi nove puteve.

## Odaberite tačkasti sloj iz kojeg će se izračunati gustina

Tačkasti sloj na kom će biti izračunata gustina.

Kao dodatak odabiru sloja iz mape, možete da odaberete Pregledaj slojeve na dnu padajuće liste da biste potražili deljeni skup podataka za datoteke sa velikim podacima ili sloj geoobjekta u svojim sadržajima.

## Odaberite jedno ili više polja za izračunavanje gustine (opciono)

Unesite jedno ili više polja navodeći broj incidenata na svakoj lokaciji. Na primer, ako imate tačke koje predstavljaju gradove, možete da koristite polje koje predstavlja populaciju grada kao polje brojača, a rezultujući sloj sa gustinom populacije izračunaće veće gustine populacije blizu gradova sa većim populacijama.

Gustina za broj tačaka će se uvek računati. Ako se ne izabere, za svaku lokaciju će se pretpostavljati da predstavlja jedan broj.

## Odaberite oblik bloka

Oblik blokova u koje su grupisane tače i koriste se za izračunavanje gustine.

Analiziranje pomoću kvadratnih ili šestougaonih blokova zahteva projektovani koordinatni sistem. Koordinatni sistem obrade možete da podesite u Okruženja analize. Ako koordinatni sistem obrade nije podešen na projektovani koordinatni sistem, od vas će se tražiti da ga podesite prilikom pokretanja analize.

## Izaberite veličinu blokova za grupisanje

Veličina generisanih blokova. Za kvadratni blok, veličina predstavlja visinu kvadrata. Za šestougao, veličina prestavlja visinu šestougla (od paralelnih stranica).

## Izaberite ponderisanje gustine za primenu

Tip ponderisanja koji je primenjen za izračunavanje gustine. Postoje dve opcije:

- Jednoobrazno – Ova opcija izračunava jačinu po oblasti.
- Kernel – primenjuje funkciju jezgra radi uklapanja glatko zašiljene površine za svaku tačku.

## Izaberite veličinu susedstva

Veličina oblasti koja se koristi za izračunavanje gustine. Veličina susedstva mora da bude veća od veličine bloka.

## Odaberite jedinice izlaznih rezultata za gustinu

Željene izlazne jedinice vrednosti gustine. Podrazumevano, ovo je podešeno na kvadratne kilometre ili kvadratne milje na osnovu podrazumevanih jedinica naznačenih na vašem profilu. Ako su vrednosti gustine veoma male, možete da povećate veličinu jedinica površine (na primer, kvadratne metre u kvadratne kilometre) radi vraćanja većih vrednosti. Vrednosti samo menjaju razmeru rezultata.

## Izračunajte gustinu pomoću vremenskih koraka (opciono)

Ako je vreme omogućeno na ulaznom tačkastom sloju i u pitanju je trenutak, možete da analizirate koristeći praćenje vremena po koracima. Postoje tri parametra koje možete da podesite kada koristite vreme:

- Interval vremenskih koraka
- Koliko često ponavljati vremenski korak
- Vreme za poravnavanje vremenskih koraka

Zamislite da ste imali podatke koji su predstavljali godinu u vremenu i da ste želeli da analizirate koristeći nedeljne korake. Da biste to uradili, podesili biste Interval vremenskih koraka na `1 nedelju`.

Zamislite da ste imali podatke koji su predstavljali godinu u vremenu i da ste želeli da analizirate koristeći prvu nedelju u mesecu. Da biste to uradili, podesili biste Interval vremenskih koraka na `1 nedelju`, Koliko često da se vremenski korak ponovi na `1 mesec`, a Vreme za poravnanje vremenskih koraka na `1. januar, u 12:00`.

## Interval vremenskih koraka

Interval vremena koji se koristi za generisanje vremenskih koraka. Interval vremenskih koraka može da bude korišćen samostalno ili uz parametre Koliko često da se vremenski korak ponovi ili Vreme za poravnanje vremenskih koraka.

Ako ste želeli da kreirate vremenske odsečke koji se dešavaju svakog ponedeljka od 9:00 do 10:00, Interval vremenskih koraka bi iznosio `1 sat`, Koliko često da se vremenski korak ponovi bi bio `1 nedelja`, a Vreme za poravnanje vremenskih koraka bi iznosilo `9:00:00 ponedeljkom`.

## Koliko često ponavljati vremenski korak

Korak koji se koristi za izračunavanje vremenskog odsečka. Koliko često da se vremenski korak ponovi može da se koristi samostalno ili Interval vremenskih koraka, iz Referentno vreme, ili uz oba parametra Interval vremenskih koraka i Vreme za poravnanje vremenskih koraka.

Ako ste želeli da kreirate vremenske odsečke koji se dešavaju svakog ponedeljka od 9:00 do 10:00, Interval vremenskih koraka bi iznosio `1 sat`, Koliko često da se vremenski korak ponovi bi bio `1 nedelja`, a Vreme za poravnanje vremenskih koraka bi iznosilo `9:00:00 ponedeljkom`.

## Vreme za poravnavanje vremenskih koraka

Datum i vreme koji se koriste za poravnavanje sečenja vremena. Praćenje vremena po koracima će se pokrenuti od i nastaviti unazad u odnosu na ovo vreme. Ako referentno vreme nije odabrano, praćenje vremenskih koraka će poravnati praćenje vremenskih koraka prema 1. januaru 1970. godine.

Ako ste želeli da kreirate vremenske odsečke koji se dešavaju svakog ponedeljka od 9:00 do 10:00, Interval vremenskih koraka bi iznosio `1 sat`, Koliko često da se vremenski korak ponovi bi bio `1 nedelja`, a Vreme za poravnanje vremenskih koraka bi iznosilo `9:00:00 ponedeljkom`.

## Prostorna referenca (wkid)

Ovo je privremen parametar za preliminarnu verziju da bi se podesila prostorna referenca obrade. Mnoge alatke za velike podatke zahtevaju korišćenje projektovanog koordinatnog sistema kao prostorne reference za obradu. Podrazumevano, alatka će koristiti ulazni koordinatni sistem, ali će otkazati ako je u pitanju geografski koordinatni sistem. Da biste podesili projektovani koordinate sistem, unesite WKID. Na primer, Web Mercator bi bilo uneto kao `3857`.

## Odaberite skladište podataka

Rezultati geoanalize se skladište u ArcGIS skladištu podataka i izloženi su kao sloj geoobjekata u Portal for ArcGIS. U većini slučajeva, rezultati bi trebali da budu skladišteni u u skladište prostorno-vremenskih podataka i ovo je podrazumevano. U nekim slučajevima čuvanje rezultata u skladište relacionih podataka je dobar izbor. Slede razlozi zbog kojih ćete želeti da skladištite rezultate u skladištu relacionih podataka:

- Da biste koristili vaše rezultate u portal-ka-portalu kolaboraciji.
- Da biste omogućili mogućnosti sinhronizacije sa rezultatima.

Ne treba da koristite skladište relacionih podataka ako očekujete da se geoanalitički podaci povećaju i treba da iskoristite mogućnosti prostorno-vremenskog skladišta velikih podataka kako biste upravljali velikim količinama podataka.

## Naziv sloja sa rezultatima

Ovo je naziv sloja koji će biti kreiran u Mom sadržaju i dodat na mapu. Podrazumevani naziv je zasnovan na nazivu alatke i nazivu ulaznog sloja. Ako sloj već postoji, alatka će otkazati.

Koristeći Sačuvaj rezultat u padajućem polju, možete da navedete ime fascikle u Mom sadržaju u kojoj će rezultat biti sačuvan.