## Beregn tæthed

##

Værktøjet Beregn tæthed opretter et tæthedskort ud fra punktobjekter ved at sprede kendte kvantiteter af et fænomen (repræsenteret som punktattributter) på kortet. Resultatet er et lag af områder klassificeret fra mindste til største tæthed.

Ved angivelse af punkter skal hvert punkt repræsentere placeringen af en begivenhed eller hændelse, og resultatlaget skal repræsentere antallet af hændelser pr. enhed område. En høj værdi for tæthed på en ny placering betyder, at der er flere punkter nær placeringen. I mange tilfælde kan resultatlaget fortolkes som en risikoflade for fremtidige begivenheder. Hvis de angivne punkter f.eks. repræsenterer placeringer af lynnedslag, kan resultatlaget fortolkes som en risikoflade for fremtidige lynnedslag.

Andre situationer, hvor dette værktøj kan anvendes, er:

- Oprettelse af tæthedskort for kriminalitet, som kan hjælpe politikredsene med at allokere ressourcer til områder med høj kriminalitet.
- Beregning af tætheder af hospitaler inden for en landsdel. Resultatlaget vil vise områder med stor eller lille tilgængelighed til hospitaler, og disse oplysninger kan anvendes til at beslutte, hvor der skal bygges nye hospitaler.
- Identifikation af områder med høj risiko for skovbrande baseret på steder, hvor der historisk set har været skovbrande.
- Lokalisering af samfund, der ligger langt fra hovedveje, for at planlægge, hvor der skal anlægges nye veje.

## Vælg et punktag, som tætheden skal beregnes ud fra

Det punktlag, som tætheden beregnes ud fra.

Udover at du kan vælge et lag i dit kort, kan du vælge Gennemse lag nederst på rullelisten for at gå til dit indhold til et big data-fildelingsdatasæt eller -vektorlag.

## Vælg ét eller flere felter, som du vil beregne tætheden for (valgfrit)

Opret et eller flere felter, der angiver antallet hændelser pr. position. Hvis du f.eks. har punkter, der repræsenterer byer, kan du bruge et felt, der repræsenterer byens befolkning, som et tællerfelt, og befolkningstæthedslaget, som er resultatet, vil beregne store befolkningstætheder nær byer med høje befolkningstal.

Tætheden for antallet af punkter vil altid blive beregnet. Hvis der ikke er valgt nogen felter, antages det, at hver position repræsenterer et enkelt antal.

## Vælg en beholderform

Formen på de beholdere, som punkterne aggregeres til, og som benyttes til at beregne tætheden.

Analyse ved hjælp af kvadratiske eller sekskantede beholdere kræver et projiceret koordinatsystem. Du kan indstille koordinatsystem til behandling i Analysemiljøerne. Hvis dit koordinatsystem til behandling ikke er indstillet til et projiceret koordinatsystem, vil du blive bedt om at indstille det, når du benytter funktionen Kør analyse.

## Vælg beholderstørrelse for aggregering

Størrelsen på de genererede beholdere. For en kvadratisk beholder repræsenterer størrelsen højden på kvadraten. For en sekskantet beholder repræsenterer størrelsen højden på sekskanten (fra de parallelle sider).

## Vælg den tæthedsvægtning, der skal anvendes

Den type vægtning, der anvendes til tæthedsberegningen. Der er to muligheder:

- Ensartet—Beregner en størrelse pr. område.
- Kerne—Anvender en kernefunktion, der tilpasser en jævn overflade til hvert punkt.

## Vælg størrelse på lokalområde

Størrelsen på det område, der benyttes til at beregne tætheden. Størrelsen på omgivelserne skal være større end beholderstørrelsen.

## Vælg outputenheder for tæthed

De ønskede output-enheder for tæthedsværdierne. Dette indstilles som standard til kvadratkilometer eller kvadrat-miles baseret på de standardenheder, der er angivet i din profil. Hvis tæthedsværdierne er meget små, kan du øge størrelsen af områdeenhederne (f.eks. ændre kvadratmeter til kvadratkilometer), så der returneres større værdier. Værdierne skalerer kun resultatet.

## Beregn tæthed ved hjælp af tidstrin (valgfrit)

Hvis der er aktiveret tid for inputpunktlaget, og det tilhører øjeblikstypen, kan du analysere ved hjælp af tidstrin. Du kan indstille tre parametre, når du bruger tiden:

- Tidstrin-interval
- Hvor ofte skal tidstrinet gentages
- Klokkeslæt, som tidstrinene skal justeres i forhold til

Forestil dig, at du har data, der repræsenterer et år i tiden, og du ønsker at analysere ved hjælp af ugentlige tidstrin. For at gøre dette skal du indstille Tidstrin-interval til `1 uge`.

Forestil dig, at du har data, der repræsenterer et år i tiden, og at du ønsker at analysere ved hjælp af den første uge i måneden. For at gøre dette skal du indstille Tidstrin-interval til `1 uge`, Hvor ofte skal tidstrinet gentages til `1 måned` og Klokkeslæt, som tidstrinene skal justeres i forhold til til `1. januar kl. 12:00 AM`.

## Tidstrin-interval

Det tidsinterval, der benyttes til generere tidstrin. Tidstrin kan benyttes alene eller sammen med parametrene Hvor ofte skal tidstrinet gentages eller Klokkeslæt, som tidstrinene skal justeres i forhold til.

Hvis du ønskede at oprette tidsintervaller, som finder sted hver mandag fra kl. 9:00 til kl. 10:00, ville Tidstrin-interval være `1 time`, Hvor ofte skal tidstrinet gentages ville være `1 uge`, og Klokkeslæt, som tidstrinene skal justeres i forhold til ville være `9:00:00 på en mandag`.

## Hvor ofte skal tidstrinet gentages

Det tidstrin, der benyttes til at beregne tidsopdelingen. Hvor ofte skal tidstrinet gentages kan benyttes alene eller sammen med Tidstrin-interval, med Referencetid eller med både Tidstrin-interval og Klokkeslæt, som tidstrinene skal justeres i forhold til.

Hvis du ønskede at oprette tidsintervaller, som finder sted hver mandag fra kl. 9:00 til kl. 10:00, ville Tidstrin-interval være `1 time`, Hvor ofte skal tidstrinet gentages ville være `1 uge`, og Klokkeslæt, som tidstrinene skal justeres i forhold til ville være `9:00:00 på en mandag`.

## Klokkeslæt, som tidstrin skal justeres i forhold til

Den dato og det klokkeslæt, der benyttes til at justere tidsintervallerne. Tidstrin starter fra og fortsætter bagud fra dette klokkeslæt. Hvis der ikke er valgt nogen referencetid, justeres tidstrin til 1. januar 1970.

Hvis du ønskede at oprette tidsintervaller, som finder sted hver mandag fra kl. 9:00 til kl. 10:00, ville Tidstrin-interval være `1 time`, Hvor ofte skal tidstrinet gentages ville være `1 uge`, og Klokkeslæt, som tidstrinene skal justeres i forhold til ville være `9:00:00 på en mandag`.

## SpatialReference (wkid)

Dette er en midlertidig parameter til prerelease med henblik på angivelse af den spatiale reference til behandling. Mange big data-værktøjer kræver, at et projiceret koordinatsystem benyttes som spatial reference med henblik på behandling. Værktøjet vil som standard benytte inputkoordinatsystemet, men dette vil ikke fungere, hvis et geografisk koordinatsystem benyttes. Angiv WKID, hvis et projiceret koordinatsystem skal indstilles. For eksempel ville Web Mercator blive angivet som `3857`.

## Vælg datalager

GeoAnalytic-resultater lagres i et ArcGIS-datalager og vises som et vektorlag i Portal for ArcGIS. I de fleste tilfælde bør resultaterne blive lagret i et spatiotemporalt datalager, hvilket også er standarden. I nogle tilfælde er det at lagre resultaterne i et relationsdatalager en god mulighed. Her er årsagerne til, at du måske ønsker at lagre resultaterne i et relationsdatalager:

- Hvis du vil bruge dine resultater i et portal-til-portal-samarbejde.
- Hvis du vil aktivere synkroniseringsfunktioner i forbindelse med dine resultater.

Du bør benytte et relationsdatalager, hvis du forventer, at mængden af dine GeoAnalytics-resultater vil blive større, og du ønsker at drage fordel af det spatiotemporale big data-lagers muligheder for at håndtere store datamængder.

## Navn på resultatlag

Dette er navnet på det lag, som oprettes i Mit indhold og føjes til kortet. Standardnavnet er baseret på navnet på værktøjet og navnet på inputlaget. Hvis laget allerede findes, vil værktøjet ikke fungere.

Ved hjælp af rullelisten Gem resultat i kan du angive navnet på en mappe i Mit indhold, hvor resultatet skal gemmes.